KINCSEINK HELYTÖRTÉNETI TANÖSVÉNY
A Komáromi Talpasíjászok Közhasznú Egyesület kezdeményezésére 2009-ben indult útjára a helytörténeti tanösvény kiépítése. Koppánmonostor értékeit középpontba állítva a Lakitelki Népfőiskola kihelyezett tagozata, valamint a Körösarte Művészeti Társaság kilenc elismert művésze kezdte el a padok faragását. 2011-ben ismét elismert fafaragók bővítették a kültéri alkotások számát. Így 2014-re 26 pad és kültéri alkotás készült el a hozzájuk tartozó ismertető táblával. A padok Koppánmonosotor tárgyi, kulturális, természeti és épített örökségeit mutatják be, valamint Koppánmonostor példamutató szülötteinek állítanak emléket. 
A helyi identitás, a közösségépítés erősítése céljából a padokat és környezetüket „örökbefogadók” gondozzák. 
Az 1-es útról letérve a padokat az idelátogatók a következő sorrendben nézhetik meg, zömében a Koppány vezér út mentén:
1. Vincellér házaspár köztéri alkotás (Koppánmonostor bevezető szakasz)
A Vincellér a szőlő kezelésével és megőrzésével, illetve a nagyobb szőlőknél az azokban előforduló munkák felügyelésével megbízott volt, aki az állandó cselédek sorába tartozott, és szabad lakáson kívül rendes fizetést kapott, amely vagy kizárólag készpénzből, vagy készpénzből és terménybeli járandóságból áll. 
2. Kalotaszeg padja (Koppány vezér út) 
Koppánmonostoron a társadalmi összetartozás, a helyi kötődés erősítése, a településrész vonzóbbá tétele, lakosságmegtartó erejének növelése, a turisztikai potenciál növelése, a lakosság és a civil szervezetek aktivitásának közösségi szerepvállalásának növelése, a közösségi élet színesítése, valamint a helyi hagyományoknak való tiszteletadás ösztönzött bennünket e helytörténeti tanösvény kialakítására, amit hazai és erdélyi fafaragók összefogásával valósítottunk meg. 
3. Szőlő padja (Koppány vezér út) 
A szőlőt hazánk területén több, mint ezer éve termesztik. Honfoglaló őseink az akkori Dunántúlon már virágzó szőlőművelést találtak. Koppánmonostoron elsődleges mezőgazdasági tevékenység volt a szőlőtermelés és feldolgozása. 
4.  Hegyközség padja (Koppány vezér út) 
A monostori hegyközség a magyar bortermelés szerveződésének hivatalos alapegysége. Monostor egészen a Trianoni határmódosításig hegyközségként szerepelt.
5.  Bőgőshajó padja (Aranyember utca) 
A XIX. század elején gyakori látványosság volt a Dunán a Szent Borbála, az Aranyember gabonaszállító bőgőshajója. A hajótípus nevét a nagybőgő csigáját formázó orrdíszről kapta.

6. Tóth Kálmán igazgató-tanító padja (Koppány vezért út)
Tóth Kálmán nevének megőrzésére, aki 1932-tól 1953-ig a monostori iskola tanítója, majd igazgatója és a helyi kulturális élet meghatározó alapítója volt. 
7. Trianon padja (Tamási Áron utca)
A csehszlovák-magyar lakosságcsere a második világháború utáni években született államközi egyezmény, amelynek értelmében mintegy 110 ezer magyar nemzetiségűt kényszerítettek otthona és családja elhagyására, akik közül többen Komáromban és környékén találtak új otthonra. Az elszakítás padja e szomorú eseménynek állít emléket. 
8. Mátkaság padja (Áprily Lajos utca)
A mátkaság a jegyesség, a jegyben járás régi megfelelője két házasságra lépni készülő személy kapcsolata, akik egymással már eljegyzést tartottak. A jegyesek neve a jegyesség idején mátka, ill. menyasszony és vőlegény volt. 
9. May László plébános padja (Áprily Lajos utca)
May László plébános az egyetlen Monostoron élő és munkálkodó plébános volt. Megvásárolta és ezáltal megmentette az enyészettől Tuba János tornyos villáját, amiben később kialakításra került a helyi katolikus kápolna, a koppánmonostoriak első közösségi tere. 
10. Tízparancsolat padja (Áprily Lajos utca)
A tízparancsolat a kereszténység alapját képező legfontosabb vallási és erkölcsi parancsolatokat tartalmazza, amelyet a Biblia szerint Isten adott Mózesnek a Sínai hegyen, 40 napos böjtje után, két kőtáblára írva.
11. Viza kültéri alkotás (Aranyember utca)
A XIX. század elejéig a komáromi halászok egyik legértékesebb zsákmánya a 7-8 mázsára megnövő viza volt. A rendkívül ízletes halat a komáromi szekeres gazdák szállították Európa országaiba. 
12.  Tuba János Komárom „aranytollu” jegyzőjének padja (Horgász köz)
Tuba János (1855-1924) Komárom Város „aranytollu” jegyzője, országgyűlési képviselője, a magyar nemzeti kisebbség vezér alakja, az egykori monostori villatulajdonos emlékére. 
13. Kőoroszlán padja (Horgász köz)
A XII. század végén, vagy az XIII. század elején a Katapán, Katpán nemzetség áldozatkész tagja a sziget alsó vége feletti magas parton, a Basa hegyen monostort épített. A település 1222-ben kelt oklevelében említik először Monasterium de Koppan, majd 1413-ban Koppanmonostor néven.

14. Csincsilla padja (Koppányvezér út)
A csincsilla egy kövér mókusra hasonlító kedves, játékos kis rágcsáló, amit elsősorban szőrméje végett tenyésztenek. A koppánmonostori Wanger farm 6000 törzsanyával és 1978 óta fennálló tenyésztési múltjával a világ legnagyobb tenyész csincsilla farmja.
15. Pletyka pad (Csendes utca)
Ősi falusi hagyomány a pletyka, ami olyan szövegfajta, aminek nem lehet utánanézni és ritkán kérdezhetjük meg a főszereplőjét. Meghallgatása után dönthetünk úgy, hogy elhisszük, vagy sem, tovább mondjuk vagy sem, de úgy nem élhetünk tovább, mintha nem is hallottuk volna – habár színlelhetjük is. 
16. Konzorcium padja (Csendes utca)
A Mag-ház 2007-ben jelentős önkéntes munkából és önerőből létrehozott civil szolgáltatási központ, valamint gyermek- és ifjúsági ház. Az épület üzemeltetését és fenntartását francia modell alapján civil szervezetek konzorciumi együttműködésben biztosítják. 
17. Hiszek Nándor igazgató-tanító, minta méhész padja (Radnóti Miklós utca)
Hiszek Nándor nevének megőrzésére, aki 1901-1936-ig a monostori iskola tanítója majd igazgatója volt. A Polgár Lövészegylet és Hitelszövetkezet alapítója, országos hírű mintaméhész és számos elismerés birtokosa. Ígéretes költő is volt, sajnos írásai nem maradtak fenn. 
18. Fekete gólya köztéri alkotás (Kiserdő uca, „Ürge domb”)
A környék gyakori vendége a Ciconia nigra, a fekete gólya, a háborítatlan monostori természet bizonyítéka. Majdnem teljesen fekete, hasa fehér, csőre, lába és szeme környéke vörös. Elsősorban a vizes élőhelyek közelében elterülő erdőket kedveli. 
19. Haladás férfikar padja (Koppány vezért út)
A Haladás férfikar volt az első formális közösség Koppánmonostoron, amit Tóth Kálmán tanító kezdeményezésére és vezetésével alakítottak az itt élők. Hangjuk, repertoárjuk és elegáns formaruhájuk mindig sikert hozott számukra. 
20. Római út padja (Koppány vezér út)
A Duna mellett hajdan volt római kori őrtornyok és katonáik dicsőségére készíttette a hálás utókor. 
21. gróf Gyürky Aladárné Bárczy Judit sportlovas, lótenyésztő és lószakértő kültéri alkotás (Újszállási út)
Egy nagyszerű asszony, gróf Gyürky Aladárné Bárczy Judit sportlovas, lótenyésztő emlékére emelte a hálás utókor. Gróf Gyürky Aladár kúriája Újszállás-pusztán a mai napig megtekinthető, melynek lovas istállói e helyhez közel álltak. 
22. Téltemető padja (Koppány vezér út)
Az ácsi erdőben természetes élőhelyén nagy számban tartjuk nyilván a téltemetőt, ami a boglárkafélék családjába tartozó apró, egyvirágú, védett növény. Gyakran már február végén virágba borítja az erdő avarját, ezért télikének is nevezik. 
23. Erdő élővilágának padja (Fenyves utca „Vadászház”)
Koppánmonostor természeti szépségeinek, változatos, gazdag növény- és állatvilágának megismerése sok szép élményt nyújtó, kellemes időtöltést biztosít a természetet kedvelők számára.
24. Duna-part élővilágának padja (Fenyves utca)
A Duna-part élővilága nagyon gazdag. Ártere a kétéltűek és a hüllők mellett számtalan madár- és emlősfajnak is életteret biztosít. A holtágak, árterek legjellegzetesebb apró emlősei mellé újabban visszaköltöztetett hód is jellemző
25. Aranymosás padja (Fenyves utca)
A Duna évezredeken át szállította aranytartalmú hordalékát, ami csendesebb folyású szakaszokon rakódott le tekintélyes mennyiségben. A találékony ember hamar megtalálta a módját annak, hogyan jut a tiszta arany birtokába. Az aranymosás virágkorát a XVII. és a XIX. században élte, amelyre a dunai sziget orra volt a legalkalmasabb hely. 
26.  Az 1848-49-es Forradalom és Szabadságharc padja (Herkálypuszta) 
Ezen a helyen írta alá Klapka György honvéd tábornok küldöttsége és Haynau táborszernagy 1849. szeptember 27-én, a „Komárom várának megadása, következő feltételek alatt” megnevezésű dokumentumot.

Turisztikai jelentősége a tanösvénynek, hogy a nemzetközi EuroVelo6 kerékpár túraútvonal is érinti. A padok kapcsolódnak két pihenőparkhoz, egy „bölcsőkerthez” és a 2015-ben készült Kneipp taposóhoz, kikapcsolódást nyújtva az itt élőknek és az ide látogatóknak egyaránt. Így a tanösvény, mint közösségi tér is funkcionál a városrészen. A Koppány vezér út mentén valamennyi alkotást a Szent Pál-sziget 50-60 éves gyümölcsfáiból továbbszaporított közösségi gyümölcsös övezi.