1.melléklet a 114/2013. (IV. 16.) Korm. rendelethez

Javaslat a

A szőnyi békekötések

[települési/tájegységi/megyei/külhoni magyarság] értéktárba történő felvételéhez

Készítette:

Fehér Tamás (név)

……………………………………………………. (aláírás)

Komárom, 2016. január 30.. (település, dátum)

(P. H.)

I. A JAVASLATTEVŐ ADATAI

1. A javaslatot benyújtó (személy/intézmény/szervezet/vállalkozás) neve:

Fehér Tamás

2. A javaslatot benyújtó személy vagy a kapcsolattartó személy adatai:

Név: Fehér Tamás

Levelezési cím: 2921 Komárom, Petőfi S. út 52.

Telefonszám: 30 816 9263

E-mail cím: fehertam@gmail.com

II. A NEMZETI ÉRTÉK ADATAI

1. A nemzeti érték megnevezése

A szőnyi békekötések

2. A nemzeti érték szakterületenkénti kategóriák szerinti besorolása

⁭ agrár- és élelmiszer gazdaság	⁭ egészség és életmód	⁭ épített környezet

⁭ ipari és műszaki megoldások	⁭ kulturális örökség	⁭ sport

⁭ természeti környezet	⁭ turizmus

3. A nemzeti érték fellelhetőségének helye immateriális, történeti örökség

4. Értéktár megnevezése, amelybe a nemzeti érték felvételét kezdeményezik

⁭ települési	⁭ tájegységi	⁭ megyei	⁭ külhoni magyarság

Javaslom a megyei értéktárba történő felvételt is, mivel országos jelentőségű eseményről van szó.

5. A nemzeti érték rövid, szöveges bemutatása, egyedi jellemzőinek és történetének leírása

Az első szőnyi béke (1627)

Hosszas alkudozások után 1627. szeptember 12-én köttetett meg a Szőny és Komárom közt fekvő Forró nevű szigeten a török és II. Ferdinánd között. Török megbízottak Mehemed egri pasa, Iza effendi budai mufti, a budai azap-aga, az esztergomi és szolnoki bég, Ferdinánd biztosai Sennyey István báró kancellár és a váci püspök, Questenberg Gellért báró, Esterházy Dániel és Koháry Péter voltak. Tulajdonképp azonban egyfelől Esterházy nádor és Pázmány Péter, másfelől Bethlen Gábor erdélyi fejedelem és Murteza budai vezérpasa mérték itt össze diplomáciai fegyvereiket. A békeokmány eredetije három nyelven, magyarul, latinul és törökül állíttatott ki. A 11 cikkelybe foglalt okirat újra megerősíti az 1606-iki zsitvatoroki, az 1615-iki bécsi, az 1618-iki komáromi és az 1625-iki gyarmati szerződéseket.
(forrás: Pallas Nagylexikon, korabeli helyesírással)

A második szőnyi béke (1642)

A második szőnyi béke az első békekötés tulajdonképpeni meghosszabbítása újabb 20 évre, 1642. március 19-én írták alá.

6. Indoklás az értéktárba történő felvétel mellett

A két békekötés országos jelentőségű, az egész Habsburg-birodalmat érintő esemény.

7. A nemzeti értékkel kapcsolatos információt megjelenítő források listája (bibliográfia,

honlapok, multimédiás források)

GÉVAY Antal: Az 1627-dik évi september 13-dikán költ szőnyi békekötés czikkelyei, deákul,

magyarul és törökül, Bécs, Strauss, 1837

JÁSZAY Pál: A szőnyi béke. In: Tudománytár, 1838. 92.

http://epa.oszk.hu/02100/02198/00018/pdf/EPA02198_Tudomanytar_1838_Ertekezesek_04_0167-0274.pdf

MAJLÁTH Béla: Az 1642-ik évi szőnyi békekötés története. Budapest, MTA, 1885.

SALAMON Ferenc: Két magyar diplomata a tizenhetedik századból. Budapest, Ráth Mór, I. kiadás: 1867. (A szőnyi tárgyalásokon részt vett két magyar diplomata naplója a tárgyalások menetéről.)

https://books.google.hu/books?id=JRIMAAAAYAAJ&printsec=frontcover&hl=hu&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q&f=false

KÁLLAY Ödön: Adatok Szőny történelméhez. Komárom, 1944 (1997)., 78-80. oldal.

Javaslom a szőnyi Kállay Ödön parkban (amely az egykori Forró-sziget keleti vége) a békekötéseknek emléktáblát állítani, továbbá a fenti, 19. századi történeti munkák egy kötetben való reprint kiadását. Esetleg történészkonferencia szervezését a szőnyi békekötések témakörében.

8. A nemzeti érték hivatalos weboldalának címe: nincs

III. MELLÉKLETEK

Az értéktárba felvételre javasolt nemzeti érték fényképe vagy audiovizuális dokumentációja:

Az egykori Forró-sziget helye egy, a közelmúltban készült Komárom-térképen

Az 1627-diki szőnyi békekötés czikkelyei

Minthogy az időtől fogván miólta az Minekelőtte való végezések ugymint zsitvatoroki, bécsi, komáromi és utólszor gyarmathi az két hatalmas császár között lettenek sok különb különbféle dolgok történtenek mind az két részről melyekkel az megnevezett békeségek meg bántódtanak látván az két hatalmas császár az szegény megnyomorodott községnek inségét könyörületességekből indittattanak arra hogy az megnevezett végezések ujobban helyekre állattassanak és azok ellen történt dolgok eligazéttassanak Annakokáért bizonyos főcommissariusokat minket rendeltek mind az két részről ő hatalmasságok az kik ez dolgot jól végben vigyük ugymint az hatalmas második Ferdinand római császár Német Magyar Cseh Dalmatia Horvát Tót etc országoknak királya ő fölsége részéről az nagyságos Sennyei Istvánt váczi püspököt római császár ő fölsége tanácsát és Magyarországban udvari cancella riussát az nagyságos Gerardus Questembergert szabad urat és azon fölséges római császárnak hadakozó tanácsát az nagyságos galanthai Eszterház Dánielt szabad urat és azon római császár ő fölsége tanácsát és az nagyságos Kohári Pétert szabad urat és mégis ugyanazon római császár ő fölsége tanácsát és az Dunán túl való végházainak vice generálissát Az hatalmas török császár szultán Murat hán Mekka Medina és Jerusalem és sok több országoknak császára részéről parancsolatjából és teljes hatalom adásából az tengeren innét való hadainak főszerdárját és kedves vezérét Budának helytartóját és ennek az szent békességnek tractájának hatolma császár képebeli főcommissariussát az tekéntetes és nagyságos vezér Murtéza pasát kinek itt jelen nem létében ugyanazon teljes hatalommal levő ő hatalmassága commissariussit az nagyságos budai muffti Isza effendit az nagyságos egri Mehemet pasát az nagyságos Amhat esztergalni béget az nagyságos Muharem szólnaki béget és az böcsületes Gzihan budai azap agát az fölséges erdélyi fejedelem emberének aznemzetes Toldalaghi Mihálynak Marns széknek királybirájának jelenlétében Az kik egyben gyülvén az szőnyi mezőben ezerhatszáz és huszonhét esztendőben Szent Mihály havában sok tanácskozások és után az következendő articulusokra léptünk és azokon megnyugodtunk.

Első articulus

Minden rendbeli a szent békeségre nézendő végezések és azoknak articulusi tudniillik zsitvatoroki bécsi komáromi és gyarmati melyek ennekelőtte elvégeztettenek és mostan másképen nem csináltat tanak vagy meg nem ujéttattanak minden részeiben czikkelyiben punctjaiban megmaradjanak és erőssen s fölbomolhatatlanul mind az részről megtartassanak.

Második articulus

Minthogy mi közöttünk commissariusok között bizonyos mostan Vácz dolga el nem végeződhetett főképen penig Bolondvár miatt ugy alkudtunk meg arról hogy ez az dolog az mostani főkövetségek által az hatalmas császárok Portáin végeztessék el és ha szintén akkor végben menetele nem lehetne is mindaddig az szent békeség megtartassék mind az két részről és Vácz is ezen állapatban maradjon valamig az hatalmas császárok magok ez dologról végezést nem tesznek az mint az gyarmati végezésis magával hozza.

Harmadik articulus

Az Horvátország határiban mind az két részről ujonnan épéttetett palánkoknak elvonyása felől melyeket az végezések ellen csináltak meg erőséttetik arról az gyarmati harmadik articulus ugy hogy az követségnek változása után tizedik nappal ugymint januárius havának az következendő ezerhatszázhnszonnyolez esztendőbelinek tizenkettődik napján mindjárást kezdjenek hozzá és el is végezzék az két részről arra rendeltetett urak ugymint az hatalmas római császár ő fölsége részéről az tekéntetes és nagyságos gróf Tersaczki Miklós és az hatalmas török császár részéről az tekéntetes és nagyságos vezér Murteza pasa rendeléséből az nagyságos Mehemet egri pasa Hogyha penig ezeknek valami akadékjok lenne mások arra rendeltetve lesznek alkolmatossak mind az két részről.

Negyedik articulus

Hogy a szent békeséget végben vivén az commissarius urak az két hatalmas császárok között ő hatalmasságok neve alatt bizonyos ésuri rendben való elöljáró követek által ugyanezen tractának helyéről az commissariusoknak jelenlétekben tudósétsák egymást róla elküldvén az commissariusok pecsétes végezéseket hogy mind az két hatalmas császár hasonlóképen erősétse meg melyet ő hatalmasságok pecséti alatt az fokövetek kezekben adjanak és mind az két részről egyenlő ajándék küldessék mely ne legyen bátor derekas azután négy hónap alatt küldessenek el az derekas követségek az följül megirt és megerőséttetett frigylevelekkel ugy hogy az jövendő karácson napjára az hatalmas török császár követi jöjjenek Esztergamba és az hatalmas római császár követi Komáromba és onnét egymást tudósétván januárius havának második napján ezerhatszázhuszonnyolcz esztendőben az hatalmas római császár részéről való követ Szőnybe szálljon az hatalmas török császár részéről való követ penig Almásra az két falu között egyenlő közhelyen egyszersmind változván az hatalmas török császár főköveti az hatalmas római császárhoz jöjjenek böcsületes ajándékokkal és az hatalmas római császár részéről való követek hasonló ajándékokkal menjenek az fényes Portára.

Ötödik articulus

Az mi penig az holdult falukat azoknak panaszit sokrendbeli inségeit és summáit és ujonnan erőszakkal vagy akármi módon az vé gezések után és azok ellen elfoglalt és holdulásra s adózásra erőltetett faluk és az békesség ellen mind az két részről épéttetett palánkok és az holdultságban lakozó nemesek dolgát illeti mind az két részről azok az előbbeni végezések tudniillik az zsitvatorokinak tizenhatodik és tizenhetedik az bécsinek harmadik az gyarmatinak negyedik és az komárominak is continentiája és articulusi szerént igazíttassanak el ugy hogy az hatalmas római császár két arra való alkolmatos fő uri embereket rendeltessen kiknek egyike az Dunán túl való földre az imisika peniglen az Dunán innet valóra legyen az hatalmas török császár részéről is két kapucsi pasa küldessék az Portáról egyik a Dunán túl való földre másik a Dunán innet és ezek bizonyos közhelyen együvé gyűlvén az magokkal leendőkkel az kiket az magyarországi palatimis és az budai vezér ő nagyságok melléjek rendelnek mindennemő dolgot igazétsauak el és vigyenek jó végben ugy hogy mind az két résznek az ő igaza meglegyen Az holdult faluknak penig summájokat se adó jokat följebb ne verjék addig az mig az elrendeltetett commissariusok egyben gyülvén azokat eligazétják és annak eligazétására az elrendeltetett urak mind az két részről az jövendő ezerhatszázhuszonnyolcz esztendőben tizenkettődik januárii hozzá kezdjenek.

Hatodik articulus

Az rabok dolgán ugy alkudtunk meg hogy az mely rabok az mostani induciák alatt melyek az nagyságos Magyarország palatinussa és az nagyságos budai vezér között lettenek elvitettenek azok mind az két részről ingyen bocsáttassanak el minden sarcz nélköl Az melyek penig azokon kivöl találtatnak azokat egyik rabot a másikért adják vissza. Az kinek penig sarczon kölletik kiszabadulni az türhetőképpen legyen mely dolgot az magyarországi palatinus és az budai vezér ö nagyságuk igazétsanak el.

Hetedik articulus

Minthogy az előbbeni szent békeségnek idejében csak kilencz esztendő vagyon hátra az megromlott szegénységnek épületire tetszenék az commissarius uraknak hogy bátor huszonöt esztendeig tartatnék meg mind az két hatalmas császárok részéről az békeség mindazonáltal az hatalmas császárok végezzék el az mostani lokövetség által ha annyi több avagy kevesebb esztendőkre akarják megtartani és azt irassák be magok ő hatalmasságok hitlevelekben.

Nyolczadik articulus

Az csatázásoknak tilalmáról és az kereskedőknek szabados utjokról hogy mind az két részről az hatalmas császárok országi békével maradjanak megerőséttettenek az előbbeni azokról való articulusok minden részeiben az kik penig azok ellen vetnek azokat az generalisok pasák és bégek mind az két részről büntessék meg ha azok penig nem büntethetnek az hatalmas római császár részéről Magyarország palatinussa ő nagysága az hatalmas török császár részéről penig az budai vezér ő nagysága engedelem nélköl büntessék meg azokat is az kiknek akarat jokból efféle békeség ellen való dolgok történnek.

Kilenczedik articulus

Minthogy az tiszteknek gyakor változások az szent békeségben akadályt szerezhetnek az végvárakban olyan kapitányok pasák és bégek és gondviselők tartassanak mind az két részről az kik békeségszeretők és szegénységoltalmazók legyenek azok penig az ő tisztekben és hiva taljokban sokáig megmaradjanak és ezt a szent békeséget melynek végbenvitelében most is fáradozott az nagyságos Murtéza pasa budai vezér ő nagysága megtartván és oltalmazván az ő tisztiben és hivatalában sokáig megtartassék.

Tizedik articulus

Hatalmas török császár ő főlségének az tengeren avagy levő minden országainak az fölséges római császár részéről és semmi bántások ne legyen és azon fölséges római császárnak tengeren avagy szárazon levő minden országinak azon hatalmas császár részéről sem hadaitól semmi bántások ne legyenek.

Tizenegyedik articulus

Az megnevezett dolgok kivül mindennemo kártételek és ellenkö zések mind az két részről az zsitvatoroki bécsi és az több végezések ellen az mostani frigynek idejéig az kik lettenek bizonyos okokért mind az két részről azok elnyomattak legyenek és elfelejtve Az mostani végezések penig mind az két részről mindennémő részeiben szentől és minden fogyatkozás nélköl minden rendektől megtartassanak Mindezeknek nagyobb bizonyságára mi az följül megnevezett teljes hatalommal levő commissariusok ugyanezen szőnyi mezőben ezeket az articulusokat kezünk irása alávetésével és pecsétünkkel megerősétöttük Mivel penig az nagyságos vezér maga jelen nem lehetett az végezésben végeztük azt hogy n nagysága is az római császár ő felsége részéről való com missarinsoknak ezeknek megerősétését megküldje mentől hamarébb.

Actum in Campo Szőniensi die decima tertia mensis Septembris anno millesimo sexcentesimo vigesimo septimo.

Stephanus Sennyey Episcopus Vaciensis mp PH	Gerardus a Questemberg 1 b mp PH

Dániel Eszterház de Galántha mp PH	Koháry Péter mp PH

A török biztosok aláirása és pecsétje

SALAMON 1867 284-288. oldal alapján.